Bizonytalanság? Ez az, amit nagyon nem szeretünk. Ma már sokan azt gondolják, hogy kiszámítható, teljes biztonságot nyújtó világot alakítottunk ki magunknak. Pedig ha visszatekintünk az elmúlt egy évszázadra, akkor látnunk kell, hogy mennyi magunk okozta bizonytalanságot kellett átélni.
Ha valaki csak kicsit is figyelt az általános iskolában, amikor a történelemórán az 1848/1849-es forradalom és szabadságharc eseményeiről volt szó, akkor valószínűleg nem most fog először hallani a pákozdi csatáról, amely több tekintetben is kiemelkedő szereppel bírt a magyar hadtörténelemben, és amelyből a reformátusok is kivették a részüket.
„Hazánknak, iskoláinknak, gyülekezeteinknek ilyen bátor, »fényt csináló« emberekre van szüksége” – Szántó József református lelkész visszaemlékezése debreceni diákéveire.
A pápai református kávézóban nem is próbálkoztak elviteles értékesítéssel, míg a debreceniben töredékére esett vissza a forgalom, de töretlenül nyitva tartanak. A kecskeméti gyülekezet étterme belevágott a kiszállításba, egy veresegyházi család cukrászdája szintén a házhoz szállítással maradt talpon.
– Olyan „hétköznapi hősök” életútját szerettük volna beemelni a köztudatba, akiket a diktatúra
negyven éve alatt megbélyegzett vagy egyszerűen csak feledésre ítélt a kommunista emlékezetpolitika – hangsúlyozza Földváryné Kiss Réka történész, a Nemzeti Emlékezet Bizottsága elnöke, a Magyar hősök című kötet egyik szerkesztője.
– Az Úristen mindig leverte a cölöpöket, hogy tudjak a vízen járni – fogalmaz Csomós József nyugdíjas gönci lelkipásztor, aki a Tiszáninneni Református Egyházkerület püspöki tisztségét tizennyolc év után adta át utódjának.
Böjt első vasárnapjához érkeztünk, és a böjti időszakkal ősi gyakorlat szerint befejeződnek a vidámság, az örvendezés, a vigasság napjai. Ebben az esztendőben még mindig minden más: online farsangolásból a távolléti böjtölésbe érkeztünk.
A böjtről, annak a református közösségekben betöltött szerepéről és személyes tapasztalataikról beszélgettünk S. Lackovits Emőke néprajzkutatóval, Vajs Tibor és Barta Zsolt lelkipásztorokkal.
A címben szereplő mondat a kulcsa a Pálúr házaspár szerint a hosszú éveken át tartó, szilárd alapokra épülő házasságnak. Pálúr János orgonaművész, a Budapest-Fasori Református Egyházközség kántora és felesége, Kornélia, az egyházközség iskolájának igazgatóhelyettese lettek ez évben a Házasság hete arcai.
Amikor a keresztyén ember világít a maga szűkebb-tágabb családjában, környezetében, nem a maga fényét sugározza, hanem azt, amelyet Jézus hozott erre a világra és adott át tanítványainak. Kovács Mihály ünnepi gondolatai.
Isten kinyilatkoztatja az evangéliumban a maga igazságát hitből hitbe. Micsoda üzenet! Nem csupán Luther, de az egész korabeli egyház életét kifordította a sarkából. Literáty Zoltán írása a reformáció emléknapjára.
Idén a balatonakarattyai református templom építésére ajánlja fel az egyház az október utolsó vasárnapján befolyó perselyadományokat. A Balaton-parti település reformátusainak már többször le kellett mondaniuk a templomépítésről, de ilyen közel még sosem voltak ahhoz, hogy felépüljön a szent hajlék.
Isten nemcsak üdvözít, hanem jónak és kedvesnek találja a mi világért elmondott imádságainkat. ’56 előtt és után is az imádság szolgálata vitte előre az egyház és – hisszük, hogy – népünk sorsát is. Czanik Péter ünnepi írása.
Az író, újságíró, Mark Twain szerint a történelem nem ismétli önmagát, de rímel. Vagyis vannak hasonlóságok, párhuzamok, amelyekből tanulni lehet, ha emlékezünk és emlékeztetünk rájuk. Faggyas Sándor ünnepi írása.
„Az Egyház Ura megadta, hogy ez a mustármag fává terebélyesedjen, és lombját kiterjessze a teljes ország területére, sőt ágai a trianoni határokon átnyúlva összeérjenek a Kárpát-medence többi presbiteri szövetségével is.”
A búza és a liszt több mint élelmiszer – vallja Harmati László malomtulajdonos, a kelenföldi református gyülekezet presbitere. A százéves molnárcsaládban augusztus 20-án az államalapítás mellett hálát adnak áldozatos munkájuk eredményéért: az új kenyérért is.
A hívő embernek a hétköznapi munkájában is éreztetnie kell másokkal, hogy van kapaszkodó – vallja
Adorján Gusztáv, a nyíregyházi központú Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kórházak és Egyetemi Oktatókórház főigazgatója. A Tiszántúli Református Egyházkerület főgondnokával a koronavírus-járvány eddigi tapasztalatairól és az egyház mai helyzetéről beszélgettünk.
Literáty Zoltán amellett, hogy diákjai segítségével folyamatosan bővíti a lelkesz.com nevű prédikációs adatbázist, nemzetközi konferenciát szervez Budapesten.